Kildebruk+og+kildekritikk

Kjeldebruk og kjeldekritikk

Nissen-malen for litteraturlister og henvisningar
Det er utarbeidd ein mal for litteraturlister og henvisningar her på Nissen. Denne malen skal de bruke når de skriv tekstar i alle fag.

Klikk HER for å opne malen

Digital kompetanse - Kjeldetilvising
Her kjem nyttig informasjon om kjeldebruk og kjeldetilvising henta frå ei anna nettside (kjelde 2) (Utdanningsdirektoratet, 2007)
 * //Riktig kildebruk er et signal til leseren om at du bygger på kunnskap andre har kommet fram til, og at du er til å stole på i faglig sammenheng.//

Spill med åpne kort.
Det er lett å se endringene i måten å skrive på når du har klippet inn noe fra andre kilder. It's Learning har plagiatkontroll som sjekker teksten din mot internett. Riktig kildebruk er avgjørende for å få gode karakterer.

Eksempel på hvordan du blir vurdert
//Han/ho skal vise fagkunnskap frå eit breitt spekter av språklege og litterære emne, med stoff henta frå både samtid og historie, og må dessutan vise evne til kritisk tenking og kjeldemedvett.// (Utdanningsdirektoratet, 2008)

Når må du oppgi kilder?
"Det er ikke nødvendig å vise til kilder hele tiden. Opplysninger som er allment kjent, noe alle vet, behøver du ikke å dokumentere. At Henrik Ibsen skrev //Et dukkehjem,// er en slik opplysning. Du skal vise til kilder når du refererer til saker det er ulike oppfatninger om, og når du henter informasjon fra noe andre har skrevet." (Utanningsdirektoratet, 2008)

Hvordan markerer du sitat?

 * Direkte sitat skal alltid markeres! Bruk hermetegn i løpende tekst. Lange sitat kan du markere med kursiv og skille dem ut fra resten av teksten med innrykk og ekstra linjeskift over og under.
 * Dersom du korter ned sitatet, markerer du det med hakeparenteser [...]
 * I parentes etter sitatet oppgir du etternavnet på forfatteren, utgivelsesåret og sidetall.
 * Fullstendig kildeliste skal plasseres til slutt.

Sitat fra et faglitterært verk
Et sitat fra et faglitterært verk kan se slik ut:"Et av hovedtemaene hos Sigrid Undset var den forbudte kjærligheten. Det går nesten alltid galt med dem som gir seg hen til en erotisk stemning. Marta Oulies utenomekteskapelige affære blir snart like grå og kjedelig som hennes ekteskap." (Rottem 1993, side 177) I kildelista oppgir du boktittelen i kursiv, slik: Rottem, Øystein (1993) : //Litteraturhistorie VK1 & VK2//, Cappelen

Sitat fra en roman
> //Var jeg ensom? Når jeg tenkte nøye etter? Hadde jeg egentlig venner? Hvor stor var egentlig sjansen for at jeg ville befinne meg naken sammen med en dame, i felles forståelse av at man var i ferd med å gjennomføre et såkalt samleie?// (Berggren 1997, side 37) Siterer du direkte, må du være nøyaktig og sitere ordrett. Dessuten må du opplyse hvor sitatet er hentet fra: > I boka //Menneskenes hjerter// skriver forfatteren Tordis Ørjasæter om hvordan Undset flyktet fra tyskerne: "I full fart brente hun alle brev og papirer som ikke måtte falle i tyskernes hender. Da ble det ikke mye tid til pakking. Toalettsaker og det aller nødvendigste ellers i en koffert, hatten og skinnkåpen på, og i vesken hundre koner som Mathea lånte henne." (Ørjasæter 1993, side 307) I indirekte sitat gjengir du stoffet med egne ord, og da skal du ikke bruke hermetegn: > I boka //Menneskenes hjerter// skriver forfatter Tordis Ørjasæter om Sigrid Undsets liv fra fødsel til død. I et langt kapitel forteller hun om hvordan Undset måtte flykte fra hjemmet sitt på Bjerkebæk ved Lillehammer da tyskerne nærmet seg byen... I begge tilfeller skal du oppgi kilden i kildelista

Å vise til kilder fra internett
Å vise til kilder fra internett kan være vanskelig. Det kan være at forfatteren er ukjent eller at siden mangler datering. Finner du ikke forfatteren, kan du bruke utgiverens navn. Finner du ikke publiseringsdato, må du bruke nedlastingsdatoen. Et eksempel: Du har brukt et resyme av romanen //Fuglane//, skrevet av Trygve Hardersen. Utskriften ble lastet ned fra Svenns skoleside i februar 2004. Adressen er []. Inne i teksten refererer du til denne kilden slik: (Hardersen 2004), og i kildelista skriver du det slik det er vist i nissenmalen. ||

Ein film om plagiat
Slik starter filmen «Et plagieringseventyr» som Universitetet i Bergen står bak. Videoen [...] har vakt stor begeistring både nasjonalt og internasjonalt." (Kjelde 1) || Teksten over er henta frå //Aftenposten.no//, og videoen kan du sjå under her.
 * "En student får utlevert en oppgave i «Logikk og kunstig intelligens» ved universitetet, men ulike fristelser forhindrer ham fra å sette seg ned og skrive. Med blanke ark og kort tid på seg møter han en ny fristelse - å kopiere det som tidligere er skrevet om temaet. I det han trykker på kopi-og-lim-tastene, dukker plagiatspøkelset opp.

media type="youtube" key="Mwbw9KF-ACY" height="349" width="560" Viss du vil sjå heile artikkelen om denne videoen, kan du trykke her (trykk igjen for å lukke) --> media type="custom" key="9711646"

Snakk om å gå på limpinnen
Det er ikkje greitt å orientere seg i massemedia i dag. Det er lett å publisere noe som ikkje er sant. Før måtte ein få det i avisa eller gje ut ei bok. Det var ikkje bare bare. I dag kan ein legge ut kva om helst på Internett, og difor er evna til å vurdere kjeldene blitt enda viktigare. Her er eit eksempel henta frå Dagbladet sine sider. Les du heile artikkelen, får du òg med deg noen tips til korleis du kan vurdere om ei internettkjelde er truverdig eller ikkje. (Klikk på avisoverskrifta under for å opne artikkelen)



Eksterne lenker om kjeldebruk og kjeldekritikk
Cappelen om kjeldekritikk i historie (overføringsverdi til alle fag) Cappelen om kjeldekritikk på Internett

Kjelder
Kjelde 1: @http://www.aftenposten.no/jobb/article4063458.ece(Publisert 18.03.2011, lest 08.06.2011) Kjelde 2:[] (Publisert ?, lest 31.08.2011)